BOR răspunde Institutului „Elie Wiesel”: „Unii sfinţi au avut gesturi greu de înţeles. Biserica ia în considerare schimbarea vieţii păcătosului”
![Patriarhia Română, Foto: Inquam Photos / George Călin](https://hotnews.ro/wp-content/uploads/2024/04/image-2023-10-26-26636030-41-patriarhia-romana.jpg?w=800&h=533&crop=1)
Patriarhia Română a transmis miercuri un răspuns la afirmaţiile reprezentanţilor Institutului Naţional pentru Studierea Holocaustului „Elie Wiesel”, conform căruia unii clerici canonizaţi recent au avut legătură cu mişcarea legionară, că „Biserica Ortodoxă Română, în calitatea sa de cult recunoscut, are dreptul de a analiza şi a se pronunţa, potrivit propriilor criterii religioase”, subliniind totodată faptul că „BOR ia în considerare schimbarea vieţii păcătosului”.
Având în vedere comunicatul Institutului Naţional pentru Studierea Holocaustului din România „Elie Wiesel” (INSHR-EW), referitor la canonizările Părinţilor Ilarion Felea, Ilie Lăcătuşu şi Dumitru Stăniloae, biroul de presă al Patriarhiei Române a transmis miercuri seară o serie de precizări.
Astfel, potrivit comunicatului BOR, citat de News.ro, „în lumina principiilor libertăţii religioase şi autonomiei bisericeşti cuprinse atât în legislaţia internaţională (Declaraţia Universală a Drepturilor Omului, art. 18), cât şi în cea naţională (Constituţia României, art. 29; Legea nr. 489/2006 privind libertatea religioasă şi regimul general al cultelor), Biserica Ortodoxă Română, în calitatea sa de cult recunoscut, are dreptul de a analiza şi a se pronunţa, potrivit propriilor criterii religioase, în ceea ce priveşte canonizarea unor persoane din Patriarhia Română. În cadrul procesului de canonizare, Biserica Ortodoxă Română desfăşoară o activitate de cercetare minuţioasă a vieţii persoanelor propuse prin raportare la modul în care acestea şi-au schimbat viaţa”.
Procesul de canonizare constă exclusiv în recunoaşterea sfinţeniei pe baza dovezilor consistente şi mărturiilor credibile, explică BOR. Astfel, în cazul trecerii fiecărei persoane în rândul sfinţilor (canonizare) s-a ţinut cont de mai multe criterii canonice, istorice şi pastoral-misionare din care reţinem următoarele:
- Viaţa sa curată şi sfântă;
- Mărturisirea dreptei credinţe până la sfârşitul vieţii;
- Aspru nevoitor, împodobit cu multe virtuţi;
- Dragostea şi spiritul de jertfă manifestat faţă de cei aflaţi în nevoie;
- Mărturisitor al lui Hristos în temniţele comuniste;
- A dobândit de la Dumnezeu darul facerii de minuni;
- S-a bucurat de o cinstire constantă din partea credincioşilor.
Patriarhia menționează „că unii sfinţi care sunt cinstiţi în Biserica Ortodoxă au avut, în anumite momente ale vieţii, atitudini şi gesturi greu de înţeles sau contrare chiar învăţăturii creştine, însă Biserica ia în considerare schimbarea vieţii păcătosului şi, mai ales, modul în care şi-au încheiat viaţa, fără însă ca, prin această atitudine, să fie încurajate (sanctificate) anumite derapaje pe care respectivele persoane le-au avut în timpul vieţii. Aşa cum observăm din exemplele Sfântului Apostol Pavel, al Sfintei Maria Egipteanca sau chiar din cel al Sfântului Proroc şi Împărat David, chiar şi sfinţii au avut unele căderi, de aceea trebuie să privim în special la cum şi-au încheiat viaţa – adică la o înaltă măsură a desăvârşirii –, nu doar la greşelile sau păcatele săvârşite pe parcursul existenţei lor pământeşti. De altfel, aceasta este şi mărturia Sfintei Scripturi: „Aduceţi-vă aminte de mai-marii voştri, care v-au grăit vouă cuvântul lui Dumnezeu; priviţi cu luare-aminte cum şi-au încheiat viaţa şi urmaţi-le credinţa” (Evrei 13, 7)”.
Biserica Ortodoxă Română – se mai spune în comunicat – se delimitează public de orice afiliere ideologică sau politică partinică, invitând totodată la dialog orice persoană interesată de studierea vieţilor persoanelor canonizate, se arată în comunicat.
Trei dintre clericii pe care BOR vrea să îi canonizeze, apropiați de mișcarea legionară
Institutul Naţional pentru Studierea Holocaustului din România „Elie Wiesel” (INSHR-EW) a condamnat miercuri, într-un comunicat, decizia Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române din 12 iulie 2024 de a include pentru aprobarea canonizării a unor clerici care au exprimat opinii antisemite sau au promovat curentul toxic legionar, în anii ’30 şi ’40.
Sinodul Bisericii Ortodoxe Române a aprobat 16 canonizări, printre care cele ale lui Dumitru Stăniloae, Arsenie Boca, Ilie Cleopa. Părintele Dumitru Stăniloae, profesor de teologie la Sibiu şi la Bucureşti, va fi canonizat cu titulatura: Sfântul Preot Mărturisitor Dumitru Stăniloae şi va fi sărbătorit în 4 octombrie, Arsenie Boca, cu titulatura: Sfântul Cuvios Mărturisitor Arsenie de la Prislop, va fi sărbătorit în ziua de 28 noiembrie; iar părintele arhimandrit Cleopa Ilie, stareţul Mănăstirii Sihăstria, va avea titulatura: Sfântul Cuvios Cleopa de la Sihăstria, fiind sărbătorit în ziua de 2 decembrie.